Argentiina

=__Argentiina__=



Argentiinan tasavalta eli Argentiina on valtio Etelä-Amerikassa. Se ulottuu troopisesta pohjoisesta Etelä-Amerikan atarktiseen eteläkäärkeen. Argentiina on pinta-alaltaa kahdeksanneksi suurin maa ja Brasilian jälkeen Etelä-Amerikan toiseksi suurin valtio. sen naapurimaita ovat Bolivia, Brasilia, Chile, Paraguay ja Uruguay. Argentiina kuului 1900-luvun alussa maailman rikkaimpiin valtioihin, mutta epävakaissa oloissa on taloudellinen lama seurannut toistaan.

Perustietoa

 * Valtiomuto on tasavalta.
 * Presidentti Cristina Elisabet Fernández de Kirchner
 * Pääkaupunki Buenos Aires.
 * Valtion pinta-ala 2 780 000 km².
 * Väkiluku (2010) 41 343 201 ja väestöntiheys 14/km² ja väestönkasvu 1,036%.
 * Virallinen kieli espanja.
 * Valuutta Argentiian peso ($) (ARS).
 * BKT (2009) yhteensä 621.7 miljardia USD.
 * Elinkeinorakenne maatalous 8,5%, palvelut 59,8%, teollisuus 31,6% BKT:stä.
 * Itsenäisyys Espanjasta julistettu 1. kerran: 25. toukokuuta 1810 ja julistettu uudestaan 9. heinäkuuta 1816.
 * Argentiinan motto //En Unión y Libertad// (suom. Liitto ja vapaus.).

Presidentti.

Politiikka
Argentiina on prsidenttijohtoinen demokraattinen tasavalta, jossa presidentti on sekä valtionpäämies että hallituksen johtaja. Presidentti ja varapresidentti valitaan samalla äänestyslipukkeella nelivuotiskausille, jotka on rajoitettu kahteen peräkkäiseen kauteen. Lainsäädäntövalta on kaksikamarisella kongressillla, johon kuullu senaatti (72 jäsentä) ja edustajainhuone (257 jäsentä). Senaattoreista kolmasosa valitaan kerrallaan kuusivutiskaudelle kahden vuoden välein. Edustajainhuoneen jäsenet valitaan suhteellisella vaalitavalla, siten että puolet valitaan kahden vuoden välein. Äänioikeus on 18 vuotta täyttäneillä. Oikeus on riippumaton toimeenpano- ja lainsäädäntövallasta. Korkeimmassa oikeudessa on seitsemän jäsentä, jotka presidentti valitsee senaatin avulla. Muut tuomarit asettaa tuomarineuvoston, johon kuuluu 13 jäsentä jossa on edustajia tuomareista, lakimiehistä, kongressista ja hallituksesta. Ulkopolitiikka Argentiina on yk:n perustajajäsen ja kuuluu G20-maihin. Argentiina on vuoden 1985 Argentiina-Brasilia integraatio- ja yhteistyösopimuksesta alkunsa saannee Mercosur-kauppasopimuksen jäsen. Argentiina on ollut tiiviisti mukana YK:n toiminnassa ( esim. Perisanlahden sota 1991 ja Haiti operaatio 1994). Se on lähettänyt myös rauhanturvaajia ympäri maailmaa. Vuonna 1995 Argenttiin rikkoi poliittiset suhtee Perun kanssa, koska Argenttiina myi salaa aseita ja ammuksia Perun kanssa sodassa olleelle Ecuadorille. Tätä ennen heillä oli ollut hyvät välit. Nyt maiden välit ovat lämminneet ja Argentiinan nykyinen presidentti teki valtiovieraillun vuonna 2010 tätä vierailua edeltävä vierailu oli 1994. Argentiinan ja Uruguayn välit ovat viilentyneet koska Uruguayn Fray Bentosiin rakentaman sellutehtaan vuoksi. Argentiinalaiset pelkäävät tehtaan aiheuttavan ympäristöongelman. Yhteiskunnan ongelmat. Rikollisuus on Argentiinan suurinongelma se on ottanut otetta valtion johtdossa, koska maan entinen presidentti joutui kotiarestiin aseiden myynnistä mutta tuomio peruttiin myöhemmin. Argentiina on huumeiden myynti- ja välityskeskus muualle maailmaan. Argentiinan oikeuslaitos yritti hillitä huumekauppaa tekemällä lakimuutoksen joka aiheutti erinlaisia mielipiteitä. Joidenkin mielestä se oli virhe, koska se vei lakia lähemmäs sitä että huumekaupasta tehdää laillista. (Muutettu laki salli pienen kannabiksen käytön.) Väkivalta on lisääntynyt suurissa kaupungeissa, mikä taas vaikuttaa matkailuun, koska turistit pelkäävät sitä että he tulevat pahoinpidellyiksi.



Kansankongressirakennus Buenos Airesissa

Historia
Argentiinan alkuperäisväestö oli metsästäjiä, jotka liikkuivat ympäri Latinolaista-Amerikkaa.Heidän jälkeensä tulivat eri intiiaaniheimot samoille alueille ruuan perrässä. Osa heimoista jäi asumaa näille aluella ja metsästyksen lisäksi he viljelivät maata ja rakensivat temppeleitä (esim. Inkat). Ensimmäiset Eurooppalaiset tulivat Argentiinaan 1500-luvulla Perusta. He olivat espanialaiset konkistadorit. Tästä seurasi että perustettiin varakuningaskuntia Argentiinan alueille. Ranskan vallankumouksen ja Yhdysvaltojen sisällisodan siivittämänä 1810 Buenos Airesissa annettiin itsenäisyysjulistus. kenraaline José de San Martínin ja Simón Bolívarin johtaman sisällissodan ansiosta Argentiina itsenäistyi ja espanialaisten valta kukistettiin. Itsenäistyi 9. heinäkuuta 1816. Tämän jälkeen vallasta taisteli keskushallinnon puolla ollevat ja liittovaltion puolla olevat ryhmät. 1853 Argentiina sai perustuslain ja 1865-1870 Argentiina Brasilia ja Uruguay sotivat kolmoisliiton sodan Paraguayta vastaan. 1800-luvun loppulla Argenttiina rikastui nopeasti uuden maatalouden ja kaupan ansiosta. Konservatiivit hallitsivat vuoteen 1916, jolloin heidän perinteiset kilpailijansa, rehellisiä vaaleja ja demokratiaa korostaneet radikaalit, nousivat valtaan. 1929 suuren laman takia Argentiina syrjäytti silloisen presidentin. Toisessa maailmansodassa Argentiina julistautui puoluettomaksi, sekä kieltäytyi rikkomasta suhteita Saksan ja Japanin kanssa. 1943 akselivaltojen yllyttämä sotilasjuntta kaappasi vallan. Argentiina rikkoi kumminkin suhteensa akselivaltoihin 1944, ja julisti sodan sille 1945. Sodan päätyttyä valtaan tuli presidentti Juan Perón joka lupasi parantaa normaalin kansan oloja erinlaisilla uudistuksilla. (esim. nosti palkkoja ja sosiaaliturvaa). Perón käytti vaimoaan työväen suhteiden luomiseen ja tästä seurasi, että Perónin vaimosta tuli melkein pyhimys Argentiinaan. Perón pääsi toiselle presidenttikaudelle suurella ääni vyöryllä mutta Perónin vaiomn kuoltua kannatus laski. Perón sai ajetuksi lakeja, jotka vahvistivat presidentin oikeuksia ja kielsi presidentin arvostelua. Kesäkuussa 1955 laivasto yritti kaapata vallan mutta se kaappaus epäonnistui. Kuitenki kuukautta myöhemmin kaikki sotilas osastot aloittivat kapinan, joka kesti kolme päivää, sen seurauksena Perón pakeni Espanjaan. Tämän jälkeen vallassa oli vuorotellen sotilasjuntta ja työtä tekevä kansa. Tämän seurauksena talous hiipui ja työväki radikalisoitui. 1966 valtaan nousi Juan Carlos Onganía, joka oli diktaattorina neljä vuotta. Hänen valtakautenaa järjestettiin ensimmäiset vaalit Perónin vallan jälkeen. Perónin kannattajat pääsivät kongressiin ja Perónin kolmas vaimo osallistui varapresidentin vaaleihin. Tuolloin oikeisto ja vasemmisto terroristiryhmät uhkasivat maan järjestystä. Vuoden 1974 jälkeen oli laajoja lakkoja ja poliittista terrosrismiä. Juntan aikakaudella ihmisiä katosi lukuisia jonka takia sitä aikaa kutsuttiin likaiseksi sodaksi. Juntta oli kiistoja Chilen kanssa kolmesta asumattomasta saaresta. Juntta ajan jälkeen tilanne rauhoittui hetkeksi kun tuli siviilihallitus ja 16 vuoden aikan pystyttiin järjestämään neljät vaalit. 1990-luvulle tultaessa taloudelliset ongelmat vainosivat argentiinaa ja 1998 Aasian taloskriisi aiheutti valuuttapaon ja nelivuotisen laantuman, joka aiheutti talouspaniikin vuonna 2001. 2000-luvulla Argentiina on saanut sovittua velkansa muun maailman kanssa.



Eva Perón

Talous
Argentiinan talousvaltteja ovat rikkaat luonnonvarat, koulutettu väestö, vientipainotteinen maatalous ja monipuolinen teollisuus. Se oli mailman rikkaimpien maiden joukossa hetken, mutta se köyhty 2000-luvulla rahavaikeuksien takia. Sen talous alkoi nosta maatalouden ansiosta, mutta koko maailmaa koskettanut talouslaantuma hidasti senkin talouden nousua. Maatalous 8,5% BKT:stä ja se työllistää 5% työvomasta. Teollisuussektori tuottaa 31,6 % BKT:stä ja työllistää 23 % työvoimasta. Palvelu tuotti 59,8% BKT:stä. Argentiinasta porataan öljyä, mutta sen merkitys talouteen ei olen niin suuri kuin se on Brasilian talouteen.

Kulttuuri
Argentiinan väestöstä 97% osaa lukea ja niilläkin oppivelvollisuus jatkuu 18 ikävuoteen. perusopetus on ilmaista ja keskiasteen opetus on edullista ja valtiollisessa yliopistossa opiskelu on ilmaista. Tango on Argentiinan toinen tärkeä symbolinen tuntomerkki jalkapallon lisäksi. Tango näkyy Argentiinan arjessa melko selvästi sitä tanssitaan kaduilla turistien iloksi ja sille on perustettu omia radioasemia ja tanssiklubeja, jossa voi opetella askeleita. Tango on suosittua Argentiinalaisten keskuudessa. Argentiinalainen ruokakulttuuri tunnetaa pampalla kasvatettavasta pihvilihasta. Siitä valmistetaan erinlaisia suuria annoksia. Argentiinalainen kotiruoka on samantapaista kun välimeren ruuatkin. Tärkein asia mistä kaikki tuntevat Argentiinan on jalkapallo. Jalkapallo on Argentiinan suosituin urheilulaji maassa on 3377 eri seuraa. MM-kullan se on voittanut kahdesti ja olympiakillan kahdesti, sekä Etelä-Amerikan mestaruuden 14 kertaa. Argentiinan menestys maailmalla on huippu luokkaa.